Kivételes felfedezést tettek a Cincinatti Egyetem kutatói: a szakértők kávézaccot használva jöttek rá arra, hogy az anyag bizonyos módosításokkal megfelelő szigetelőanyag lehetne a neurotranszmiterekkel kapcsolatos kísérleteknél – derült ki a Player.hu cikkéből.
Ha a széleskörű kutatások igazolni tudják, a használt kávézacc lehet az első környezetbarát elektródabevonat, mely a tudósok szerint segíthet az agyi aktivitás jobb megismerésében.
![](https://image-api.nosalty.hu/nosalty/images/article-images/oW/wU/KZ8KTfK2oFYYzv2VJtU0zxaWQNHOjy7bJOm1wQuo.jpeg?p=lqip-16%3A9&s=2f8d10370a1b4fbbb8309f5bad349d5b)
Az Ashley Ross, PhD vezető kutató által vezetett új kísérlet kimutatta, hogy a kávézaccból származó szénnel bevont elektródák képesek kimutatni a biomolekulák nyomnyi mennyiségét. Ross szerint ez az első példa arra, hogy a kávézaccmaradékot újrahasznosítják bioszenzoros alkalmazásokhoz.
Láttam cikkeket arról, hogy az elhasznált kávézaccot porózus szén előállítására használják energiatárolásra, és arra gondoltam, hogy talán felhasználhatnánk ezt a vezető anyagot a neurokémiai detektálási munkánkban
– nyilatkozta Ross, viccesen hozzátéve, hogy ez egy jó ürügy lenne a kávévásárlásra is, hiszen az egyetem kutatói között rengeteg kávérajongó van.
Az előállítási folyamat során a kávézaccot addig hevítették, ameddig abból szén nem lett, az anyagot tovább kezelték, és vékony bevonatként applikálták rá mikroelektródákra, melyek az agyban lezajló kémiai folyamatok jelzéséért felelősek. Az eredmények szerint a kávézaccal bevont elektródák sokkal jobban reagáltak a dopaminváltozásokra a bevonat nélküli elektródákhoz képest.
A kutatók a továbbiakban különböző márkájú és pörkölésű kávékat vizsgálnak majd meg, hogy rájöjjenek, melyik típusú zacc működhet a legjobban ezzel a technikával. A megoldás nemcsak a hatékonyságot növelné az agykutatás területén, de olcsóbb, fokozottan környezetbarát és fenntartható is lehetne.
Ezek a cikkek is érdekelhetnek: